![](https://oda.carpathia.gov.ua/sites/default/files/styles/850xfull/public/field/image/180305_news-09-08.jpg?itok=LABK5wM1)
Політика реформ, яку запроваджує Уряд України, дозволяє розширювати економічні можливості країни і залучати інвестиції в широкий спектр сфер – від агросектору до космічних технологій. Про це сказав Прем’єр-міністр України Володимир Гройсман під час зустрічі з діловими колами Латвії.
Глава Уряду звернув увагу, що 4 роки тому – через російську агресію Україна втратила 20% економіки та традиційні для себе ринки. Але як би не було важко, держава поступово переорієнтується на нові ринки і веде масштабну модернізацію системи державного управління та економічного регулювання.
«Сьогодні стоїмо на шляху модернізації країни. Ситуація змінюється, - сказав Володимир Гройсман. – Вісім кварталів поспіль ми маємо зростання економіки. За прогнозами отримаємо цього року 3% зростання. Але це не відповідає нашому потенціалу, можемо зростати 5 і більше відсотків на рік».
Запорукою змін Глава Уряду назвав запровадження розумної регуляції в ключових сферах життєдіяльності країни, скасування застарілих законодавчих норм, а також гармонізацію нормативної бази за стандартами Євросоюзу, з яким Україна має ефективний інструмент співпраці - Угоду про зону вільної торгівлі.
«Ми ведемо активно демонополізацію ринків, спрощуємо процедури. Так, ухвалено рішення про спрощення видачі дозволів в добувній промисловості. З 1 лютого на митниці працює єдине вікно (оформлення вантажів). Опрацьовуємо план модернізації роботи митниці завдяки встановленню сучасних сканерів, - сказав Володимир Гройсман. – Ми запровадили електронний реєстр повернення ПДВ, маємо прогресивне законодавство з приватизації... Сьогодні в Парламенті знаходяться 32 законодавчі ініціативи – по дерегуляції, по концесії, іншим аспектам. Цього року прагнемо зробити суттєвий стрибок в рейтингу легкості ведення бізнесу Doing Business».
Окремо Глава Уряду торкнувся питання протидії свавіллю контролюючих та силових органів. Він представив останні рішення в цій сфері, в тому числі щодо формування спеціальної урядової комісії, яка займеться розглядом випадків тиску на бізнес. Важливими є урядові рішення щодо спрощення сертифікації продукції та виробничих ліній, а також можливість імпортувати в Україну обладнання з розстрочкою по сплаті ПДВ.
Учасники зустрічі підкреслили, що Україна і Латвія можуть суттєво посилити свою взаємодію – як на двосторонньому рівні, так і на міжнародній арені. «З Латвією у нас зростає взаємна торгівля – наближаємося до 500 млн дол. Але це може бути й більше», - зазначив Володимир Гройсман.
У свою чергу представники ділових кіл підкреслили, що торгівля – лише частина співпраці. Так, керівники підприємств агросфери та косметичної промисловості Латвії висловили зацікавленість в розвитку спільних підприємств, які вже працюють в Україні, і розбудові нових виробництв, продукцію яких можна виводити на ринки третіх країн. Серйозні перспективи – у використанні спільних транзитних можливостей, а саме – перевалки вантажів від портів Чорного моря до портів на Балтиці. Дві країни, впевнені бізнесмени, можуть стати важливими ланцюгами глобального проекту «Новий шовковий шлях». Окремо глави компаній акцентували увагу на необхідності підготовки кадрів. Отже співпраця в освіті – передусім по інженерним та виробничим спеціальностям – на часі.
«Зустрічі з бізнесом формують наш порядок денний роботи. І ми його виконуємо», - додав Володимир Гройсман.
Довідково
1-2 березня Прем’єр-міністр України Володимир Гройсман перебував з візитом у Латвії. Глава Уряду провів низку переговорів, у тому числі – з Президентом Латвії Раймондсом Вейонісом та Главою Уряду Латвії Марісом Кучинскісом. Делегації двох країн домовилися посилювати політичний діалог та нарощувати економічну співпрацю в контексті взаємного товарообігу, а також реалізації спільних проектів на ринках третіх країн.
За підсумками перемовин представники делегацій уклали Протокол про наміри між міністерствами освіти та науки України і Латвії щодо роботи української школи в Ризі, а також Основну угоди про співробітництво між Ризьким технічним університетом та Національним технічним університетом «Київський політехнічний інститут ім. Ігоря Сікорського».
Остання зміна сторінки: 05-03-2018 09:09