![](https://oda.carpathia.gov.ua/sites/default/files/styles/850xfull/public/field/image/180206_news_15-55.jpg?itok=c84_gtKP)
Новий Закон про освіту вимагає спілкування з громадськістю, належного роз’яснення, щоби всі суперечки щодо нього не були політизовані. Закон має бути збалансований та повинен забезпечувати право на навчання рідною мовою представників національних меншин водночас забезпечувати вивчення державної мови на належному рівні. Важливо донести це до громадян, щоб запобігти спробам політизувати ці питання і створити нові проблеми. На цьому під час зустрічі з керівниками Закарпаття сьогодні (6.02.) наголосив Верховний комісар ОБСЄ у справах національних меншин Ламберто Заньєр. Організація з безпеки та співробітництва в Європі також бере активну участь у цьому процесі, зокрема, організовуючи круглі столи переговорів з цього питання за участі представників національних меншин. Один з таких відбудеться найближчим часом в Ужгороді.
«Для того, щоби правильно доносити зміст окремих статей Закону про освіту, ми маємо висновки Венеційської комісії, 14 лютого у нас будуть консультації угорською громадою та міністерством освіти. Всі зауваження, пропозиції і можливості імплементації, втілення буде обговорено під час цієї зустрічі», - про це повідомив присутній на зустрічі заступник міністра закордонних справ України Василь Боднар. За його словами, міністерство освіти готове до співпраці з ОБСЄ та комунікації з угорською громадою, а міністр Лілія Гриневич готова очолювати групу для обговорення з Будапештом питання, які викликають занепокоєння
Голова ОДА Геннадій Москаль вкотре наголосив, прийнятий більшістю Верховної Ради новий Закон про освіту не відповідає Європейській хартії регіональних мов або мов меншин, яку Україна ратифікувала в 2003 році, Закону "Про національні меншини в Україні" та міжнародним договорам, укладеним Україною із сусідніми країнами. За його слід дозволити навчання в середній школі рідною мовою для автохтонних національних меншин, які є носіями мов країн Євросоюзу, котрих не багато в Україні.
Угорці Закарпаття підтримують бажання говорити державною мовою, водночас слід зрозуміти, українська та угорська належать до різних мовних груп, необхідно змінити методику викладання державної мови, тому що угорці вчать українську як власну національну мову, але вона для них – іноземна. На цьому наголосив заступник голови облради Йосип Борто. Угорське педагогічне товариство, що діє в Закарпатті, неодноразово зверталося з цим питанням до Міністерства освіти України, на що протягом багатьох років не було реакції. Немає підручників, немає словників або сучасних засобів викладання, кваліфікованих вчителів. Власне, нічого не робилося для того, щоб угорці дійсно вивчали українську мову, - каже Й. Борто. Він також вважає, вести консультації щодо Закону про освіту з представниками національних меншин слід було до, а не після його прийняття. «Це проблема не українців, а угорців Закарпаття, - зазначив Й. Борто. - І ми просимо тут іти назустріч і на допомогу. І ми надаємо пропозиції, як вирішити проблему і покращити ситуацію, бо хочемо зберегти свою ідентичність».
Під час зустрічі Г. Москаль також звернув увагу Верховного комісара ОБСЄ у справах національних меншин на розроблену керівництвом Національної суспільної телерадіокомпанії України Концепцію мовлення нацменшин на суспільному мовнику, який загрожує закриттям «національних» редакцій, які нині діють на Закарпатті.
Остання зміна сторінки: 06-02-2018 17:54